Bosna i Hercegovina
Federacija Bosne i Hercegovine
Hercegovačko – neretvanski kanton
Općina Konjic
Općinsko vijeće Konjic

Broj: 03-05-12-995/18
Konjic, 22.03.2018.godine

Općinsko vijeće Konjic na sjednici održanoj dana 22.03.2018.godine,u postupku usvajanja Prostornog plana Općine Konjic,a na temelju Člana 44.Zakona o prostornom uređenju(„Službene novine HNK-a“, broj:04/04) i Člana  16. Statuta Općine Konjic („Službeni glasnik općine Konjic“ broj: 4/11, 6/11) donijelo je :

ODLUKU
O PROVOĐENJU PROSTORNOG PLANA OPĆINE KONJIC
ZA PERIOD OD 2013. DO 2033. GODINE

I - OPĆE ODREDBE   
Član 1.	
(1)	Ovom Odlukom se uređuje provođenje Prostornog plana Općine Konjic za period 2013.-2033. godine ( u daljem tekstu Prostorni plan) i sastavni je dio Prostornog plana. Ovom Odlukom se utvrđuju uvjeti korištenja, uređenja, izgradnje i zaštite prostora, i na taj način se definiše način provođenja i obezbjeđuje realizacija Prostornog plana. U provođenju Prostornog plana obavezno se primjenjuju važeći propisi Bosne i Hercegovine, Federacije Bosne i Hercegovine i Hercegovačko-neretvanskog kantona, koji na bilo koji način uređuju odnose u oblasti korištenja i uređenja prostora na području obuhvata prostornog plana.
(2)	Plan se radi za period od 20 godina i obvezujući je planski dokument kojim se određuje svrsishodno organiziranje, korištenje i namjena zemljišta te mjere i smjernice za zaštitu prostora općine Konjic. 
(3)	Plan obuhvata ukupnu površinu općine Konjic od 1.169 km² (podatak kao rezultat digitalne obrade i preuzimanja granica općine Konjic iz Federalne geodetske uprave).  
Sadržaj prostornog plana 

Član 2.	
(1)	Dokumentacija Prostornog plana, u skladu s Članom 26. Uredbe o jedinstvenoj metodologiji za izradu dokumenata prostornog uređenja („Službene novine Federacije BiH“ broj: 63/04 i 50/07, u daljem tekstu: Uredba) sadrži:  
Prostornu osnovu koja se sastoji od:  
Tekstualnog dijela:  
1.	Snimak postojećeg stanja
2.	Analiza i ocjena stanja
3.	Smjernice za izradu plana
4.	Opći i posebni ciljevi
5.	Osnovna koncepcija razvoja
Grafičkog dijela - 14 digitalno obrađenih karata u mjerilu 1:25 000:  
1. Izvod iz plana višeg reda
2.a. Karta namjene zemljišta - Karta pedologije
2.b. Karta namjene zemljišta - Karta šuma i šumskog zemljišta
3. Karta gustine naseljenosti i tipologije naselja
3.a. Karta stanovništva i naselja sa gravitirajućim područjima
4. Karta postojećeg stanja saobraćajne infrastrukture
5. Karta prirodnog i kulturno –historijskog naslijeđa
6. Karta voda i vodnih površina
7. Karta mineralnih sirovina
8. Karta postojećeg stanja energetske infrastrukture
9. Karta komunalne i društvene infrastrukture
10. Karta ugroženih područja
11. Karta sinteznog prikaza stanja u prostoru 
12. Osnovna koncepcija razvoja.
Prostorni plan koji se sastoji od:  

Tekstualnog dijela:  
1.	Opći i posebni ciljevi prostornog razvoja 
2.	Projekcija prostornog razvoja
3.	Projekcija razvoja prostornih sistema
4.	Odluka o provođenju.  

Grafičkog dijela - 13 digitalno obrađenih karata (općine Konjic) u mjerilu 1: 25 000: 
1. Izvod iz plana višeg reda
2. Sintezni prikaz postojećeg stanja
3. Sistem naseljenih mjesta i urbanih područja
3a. Urbana područja i namjena zemljišta
4. Upotrebna vrijednost zemljišta
5. Vode i vodne površine
6. Mineralne sirovine i nalazišta
7. Energetska infrastruktura 
8. Saobraćajna infrastruktura
9. Zaštićene površine prirodnog i kulturno – historijskog naslijeđa
10. Komunalna, privredna i društvena infrastruktura
11. Zaštita i unaprijeđenje okoliša, deponije, klizišta i stanje minskih polja
12. Sintezna karta projekcije prostornog razvoja.
(2)	Odredbe ove Odluke se primjenjuju na cjelokupno područje Općine Konjic i vrijede i za određene prostorne cjeline za koje je planirano donošenje ostalih razvojnih i provedbenih planova (urbanistički planovi, zoning planovi, regulacioni planovi i urbanistički projekti) i to sve do donošenja tih planova.
(3)	U skladu sa Zakonom o prostornom planiranju i korištenju zemljišta na nivou FBiH (član 11., Sl.Novine FBiH br. 2/06, 72/07, 32/08, 4/10, 13/10 i 45/10) općinska služba zadužena za poslove prostornog uređenja (u daljnjem tekstu: služba) vodi dokumentaciju potrebnu za praćenje stanja u prostoru, izradu i praćenje provedbe planskih dokumenata. Po isteku dvije godine od donošenja Prostornog plana služba radi Izvješaj o stanju u prostoru, a koji sadrži analizu provođenja planskih dokumenata i drugih dokumenata, ocjenu provedenih mjera i njihove učinkovitosti u prostoru, na zaštitu vrijednosti prostora i okoliša, te druge elemente od značaja za plansko uređenje prostora.
Član 3.	
Prostorni plan Općine se temelji na sljedećim principima i ciljevima: 
•	skladniji materijalni i društveni razvoj općine, za brži razvoj područja izvan centra općine, a naročito sela;
•	podizanje i unapređivanje kvaliteta življenja i zadovoljavanja ekonomskih, socijalnih i drugih potreba stanovništva;
•	unapređenje infrastrukturnih sistema na okolinski održiv način;
•	zaštitu i unapređenje životne sredine.
 II GRAD, NASELJA URBANOG KARAKTERA I NASELJA RURALNOG KARAKTERA 
Član 4.	
(1)	U Općini Konjic utvrđuje se urbano područje Konjic kao općinski centar. Urbano područje Konjic se dijeli na šire urbano područje grada i uže urbano područje.
Konjic - šire urbano područje	140,70 ha	
Konjic - uže urbano područje	803,55 ha	
(2)	Urbana područja u ostalim naseljenim mjestima:

ARGUD	7,12 ha	
BALE	2,34 ha	
BARE	1,44 ha	
BARMIŠ	2,55 ha	
BIJELA	31,37 ha	
BJELOVČINA	1,70 ha	
BLACE	13,21 ha	
BLUČIĆI	5,72 ha	
BORCI	39,68 ha	
BOŽDAREVIĆI	5,89 ha	
BRADINA	20,64 ha	
BRDA	3,19 ha	
BRĐANI	24,40 ha	
BUDIŠNJA RAVAN	1,79 ha	
BUKOVICA	0,60 ha	
BUKOVLJE	4,75 ha	
BULATOVIĆI	4,34 ha	
BUŠĆAK	2,88 ha	
BUTUROVIĆ POLJE	44,65 ha	
ČELINA	4,53 ha	
CERIĆI	8,90 ha	
ČESIM (V.D.)	1,44 ha	
ČIČEVO	9,74 ha	
CRNI VRH	2,14 ha	
ČUHOVIĆI	29,10 ha	
DOBRIČEVIĆI	4,48 ha	
DOLOVI	11,24 ha	
DOLJANI	2,95 ha	
DONJA VRATNA GORA	1,70 ha	
DONJE VIŠNJEVICE	4,50 ha	
DONJI ČAŽANJ	5,44 ha	
DONJI GRADAC	6,07 ha	
DONJI NEVIZDARCI	1,17 ha	
DONJI PRIJESLOP	4,37 ha	
DUBOČANI	6,46 ha	
DUBRAVICA	6,33 ha	
DUDLE	3,60 ha	
DUŽANI	3,48 ha	
DŽAJIĆI	12,12 ha	
DŽANIĆI	2,15 ha	
DŽEPI	43,97 ha	
FALANOVO BRDO	5,38 ha	
GAKIĆI	4,75 ha	
GALJEVO	12,68 ha	
GAPIĆI (V.D.)	4,03 ha	
GLAVATIČEVO	15,70 ha	
GOBELOVINA	4,56 ha	
GORANI	15,19 ha	
GORANSKO POLJE	10,70 ha	
GORICA	3,14 ha	
GORNJA VRATNA GORA	1,78 ha	
GORNJE VIŠNJEVICE	9,64 ha	
GORNJI ČAŽANJ	2,14 ha	
GORNJI GRADAC	2,46 ha	
GORNJI NEVIZDARCI	10,98 ha	
GOSTOVIĆI	1,40 ha	
GRABOVCI	4,48 ha	
GRADELJINA	7,19 ha	
GRUŠČA	6,51 ha	
GVOZNO (M.D.)	4,75 ha	
HASANOVIĆI	2,78 ha	
HERIĆI	3,11 ha	
HOMATLIJE	4,42 ha	
HOMOLJE	12,79 ha	
HONDIĆI	2,04 ha	
HOTOVLJE	2,32 ha	
IDBAR	9,89 ha	
JASENIK	13,67 ha	
JAVORIK	1,30 ha	
JEŽEPROSINA	10,18 ha	
JEZERO	30,21 ha	
JOŠANICA	9,13 ha	
KALE	2,65 ha	
KANJINA	12,22 ha	
KAŠIĆI	6,08 ha	
KONJIC	944,25 ha	
KOSTAJNICA	31,03 ha	
KOTO	2,05 ha	
KRAJKOVIĆI	2,14 ha	
KRALUPI	12,12 ha	
KRTIĆI	1,14 ha	
KRUPAC	17,66 ha	
KRUŠČICA	6,60 ha	
KULA	2,66 ha	
LAĐANICA	12,00 ha	
LISIČIĆI	15,96 ha	
LOKVA	0,99 ha	
LUKO	8,98 ha	
LUKOMIR	6,35 ha	
LUKŠIJE	1,75 ha	
LJESOVINA	3,41 ha	
LJUBUČA	4,14 ha	
LJUTA (1)	7,83 ha	
LJUTA (2)	7,13 ha	
MRKOSOVICE	1,09 ha	
OBRENOVAC	3,37 ha	
OBRI	9,13 ha	
ODŽACI	17,56 ha	
ORLIŠTE	0,76 ha	
OTELEŽANI	9,37 ha	
PAČERANI	1,41 ha	
PAJIĆI	3,19 ha	
PARSOVIĆI	6,37 ha	
PLAVUZI	2,15 ha	
PODHUM	8,39 ha	
PODORAŠAC	47,51 ha	
POKOJIŠTE	26,31 ha	
POLJE	3,33 ha	
POŽETVA	4,79 ha	
PREVLJE	2,05 ha	
RADEŠINE	4,10 ha	
RAJAC (V.D.)	2,57 ha	
RAOTIĆI	3,04 ha	
RASVAR	0,97 ha	
RAZIĆI	10,73 ha	
REDŽIĆI	2,42 ha	
REPOVCI	10,56 ha	
RIBARI	10,79 ha	
RIBIĆI	23,74 ha	
SELJANI	4,86 ha	
SEONICA	23,84 ha	
SITNIK	1,94 ha	
SLAVKOVIĆI	3,33 ha	
SOLAKOVA KULA	13,70 ha	
SOPOT	2,67 ha	
SPILJANI	55,76 ha	
STOJKOVIĆI	3,15 ha	
STRGONICE	1,02 ha	
STUDENČICA	4,13 ha	
ŠUNJI	11,34 ha	
SUTLIĆI	12,51 ha	
SVIJENČA	12,26 ha	
TINJE	2,93 ha	
TOVARNICA	0,85 ha	
TREBOJE	12,08 ha	
TREŠNJEVICA	3,11 ha	
TREŠNJEVICA (M.D.)	5,09 ha	
TRUSINA	14,23 ha	
TUHOBIĆI	2,95 ha	
		
TURIJA	4,07 ha	
UGOŠĆE	3,51 ha	
VELUŠA	1,68 ha	
VINIŠTE	1,63 ha	
VRBLJANI	3,32 ha	
VRCI	13,13 ha	
VRDOLJE	11,28 ha	
ZABRĐANI	1,80 ha	
ZABRĐE	5,67 ha	
ZAGORICE	18,57 ha	
ZASLIVLJE	3,38 ha	
ZELOMIĆI (V.D.)	1,80 ha	
ZUKIĆI	20,87 ha	

(3)	U skladu sa Zakonom o prostornom planiranju HNK–a, naseljena mjesta imaju određena urbana područja, u kojima se usmjerava daljnji razvoj i izgrađenost. Unutar granica urbanog područja, se pored građevinskog zemljišta mogu naći i druga zemljišta, kao što su poljoprivredno, šumsko ili ostala zemljišta, na kojem je gradnja moguća ukoliko to zakonski uslovi i pretvorbe namjene zemljišta na osnovu njih, dozvoljavaju. 
(4)	Granice planiranih urbanih područja su predstavljene u sklopu grafičkog priloga br.3 „Sistem naseljenih mjesta i urbanih područja“.

Član 5.	
(1)	U općini Konjic utvrđuju se naselja urbanog karaktera, a to su sva naselja iz šireg urbanog područja Konjica, te naselja mješovitog karaktera - sekundarni centri: Glavatičevo, Buturović Polje i Bradina. 
(2)	Razgraničenje površina po namjeni unutar naselja, vrši se urbanističkim planom za šire urbano područje Konjica, a za ostala naselja temeljem provedbenih odredbi iz ove Odluke o provođenju plana.
(3)	Na površinama namijenjenim za razvoj i uređenje naselja mješovitog karaktera, predviđene su namjene stanovanja, te javnih i društvenih sadržaja. U sastavu tih površina moguća je i poslovna namjena, turistička namjena, sportska i rekreativna namjena, kao i sve one namjene koje se planiraju u urbanim područjima, a koje nisu u suprotnosti s funkcijom stanovanja. U predjelima za razvoj iskazane su i površine koje ostaju kao neizgrađeni dio građevinskog zemljišta, kao što su zelene površine, plaže, površine namijenjene za postplanski razvoj itd. 
Član 6.	
(1)	U Konjicu utvrđuju se naselja ruralnog karaktera i to: Argud, Bale, Bare, Barmiš, Bijela, Bjelovčina, Blace, Blučići, Borci, Boždarevići, Brda, Brđani, Budišnja Ravan, Bukovica, Bukovlje, Bulatovići, Bušćak, Čestaljevo, Cerići, Crni Vrh, Čelina, Ćesim, Čičevo, Čuhovići, Dobričevići, Dolovi, Doljani, Donja Vratna Gora, Donje Višnjevice, Donji Čažanj, Donji Gradac, Donji Nevizdraci, Donji Prijeslop, Došćica, Dramiševo, Dubočani, Dubravice, Dudle, Dužani, Džajići, Džanići, Džepi, Falanovo Brdo, Gapići, Gakići, Galjevo, Gobelovina, Gorani, Goransko Polje, Gorica, Gornja Vratna Gora, Gornje Višnjevice, Gornji Čažanj, Gornji Gradac, Gornji Nevizdraci, Gostovići, Grabovci, Gradeljina, Grušča, Gvozno, Hasanovići, Herići, Homatlije, Homolje, Hondići, Hotovlje, Idbar, Jasenik, Javorik, Jezero, Ježeprosina, Jošanica, Kale, Kanjina, Kašići, Kostajnica, Koto, Krajkovići, Kralupi, Krtići, Krupac, Krušćica, Kula, Lađanica, Lisičići, Lokva, Luka, Luko, Lukomir, Lukšije, Ljesovina, Ljubuča, Ljuta, Ljusići, Mladeškovići, Mokro, Mrkosovice, Obrenovac, Obri, Odžaci, Orlište, Oteležani, Pačerani, Parsovići, Plavuzi, Podhum, Podorašac, Pokojište, Polje, Požetva, Prevlje, Radešine, Rajac, Raotići, Rasvar, Razići, Ribari, Ribići, Redžići, Repovci, Repovica, Seljani, Seonica, Sitnik, Slavkovići, Solakova Kula, Sopot, Spiljani, Stojkovići, Strgonice, Studenčica, Susječno, Sultići, Svijenča, Šunji, Tinje, Tovarnica, Treboje, Trešnjevica, Trusina, Tuhobići, Turija, Ugošće, Veluša, Vinište, Vrbljani, Vrhovine, Vrci, Vrdolje, Zaborani, Zabrđani, Zabrđe, Zagorice, Zaslivlje, Zelomići i Zukići.
(2)	Unutar ovih područja građenje se vrši na osnovu ove Odluke, zakona, normi i standarda u građevinarstvu i ovog Prostornog plana. 
III REŽIMI GRAĐENJA 
Član 7.	
Na području Općine utvrđuju se režimi građenja posebnim i različitim nivoima graditeljskih intervencija u prostoru i to: 
•	Režim građenja I - na području gdje se građenje vrši na osnovu donesenog regulacionog plana;
•	Režim građenja II - na području gdje se građenje vrši na osnovu donesenog urbanističkog plana; 
•	Režim građenja III - na području gdje se građenje vrši na osnovu donesenog plana parcelacije i odredbi ovog plana i Odluke prostornog plana;
•	Režim građenja IV - na području gdje se građenje vrši na osnovi donesenog Prostornog plana, ove Odluke, zakona, standarda i normi u građevinarstvu; 
•	Režim zabrane gradnje je područje koje se definira članom 8., stav 5., gdje se zabranjuje građenje.
Član 8.	
(1)	Obaveza izrade i primjene urbanističkog projekta određuje se na osnovu odredbi iz donesenog Urbanističkog ili Regulacionog plana. 
(2)	Obaveza izrade i primjene regulacionog ili zoning plana određuje se za:
•	Uže urbano područje Konjica, prema odluci Općinskog vijeća 
•	Sportsko rekreacione zone u priobalnom području Jablaničkog jezera 
•	Sekundarne centre 
•	Dijelove šireg urbanog područja Konjica: Čelebići, Drecelj, Orahovica, Ovčari i Polje Bijela.
•	Izgradnju naselja sa više od 20 objekata sekundarnog stanovanja, u zonama predviđenim za potrebe izgradnje kuća za povremeno stanovanje i odmor (u okviru planiranih granica urbanih područja) 
•	Industrijske zone Igman, Trešanica, Parsovići, Bradina
•	Agro-privredna zona Borci.
(3)	Obaveza izrade i primjene urbanističkog plana određuje se za šire urbano područje Konjica. 
(4)	Obaveza primjene plana parcelacije određuje se za sve tercijarne centre, dok se režim građenja IV stepena određuje za sva ostala urbana i vanurbana građevinska zemljišta van zona naselja, uz korištenje posebnih uslova za gradnju, zaštitnih zona itd. Sve odredbe ovog plana i Odluke o provođenju su takođe obavezujuće sa režim građenja III stepena.
(5)	Režim zabrane građenja utvrđuje se u zaštitnim pojasevima, tj: 
•	u zonama utvrđenim kao klizišta, dok se ne izvrši sanacija istih; 
•	u zaštitnim pojasevima infrastrukturnih sistema; 
•	u svim ostalim zaštitnim zonama utvrđenim ovim Planom (vodne površine, izvorišta, prirodne i kulturne vrijednosti, itd.), a prema uslovima propisanim zakonskom regulativom.
IV USLOVI ZA IZGRADNJU I UREĐENJE PROSTORA 
1.	Građevine i prostor od značaja za Federaciju BiH i Kanton 
Član 9.	
(1)	Građevine i prostori od značaja za Federaciju BiH i Kanton utvrđene su važećim zakonskim propisima.
(2)	Uslovi građenja ovih građevina i prostora utvrditi će se u skladu sa zakonskom i pozakonskom regulativom. 
2.	Opći uslovi za izgradnju 
Član 10.	
Izgradnja objekata unutar urbanih i vanurbanih područja i druge intervencije u prostoru, na području Općine Konjic, mogu se odobriti samo u skladu sa opredjeljenjima iz Prostornog plana i ove Odluke. 

Član 11.	
(1)	Građenje unutar prostora za koje je predviđena izrada urbanističkih i detaljnih planova (režimi građenja I i II), vršit će se u skladu sa rješenjima i urbanističko – tehničkim uslovima iz tih planova, a na građevinskom zemljištu, usklađeno sa odredbama ovog plana.
(2)	Na prostorima gdje se građenje vrši u skladu sa planom parcelacije i Prostornim planom i ovom Odlukom (režim građenja III i IV), građenje će se vršiti na građevinskim parcelama koje su tačno određene, i u planu označene kao građevinska zemljišta. 
(3)	Zatečeni objekti van označenih građevinskih zemljišta su postojeći objekti na kojima su dozvoljeni: 
•	tekuće održavanje 
•	minimalna dogradnja u cilju osiguranja osnovnih higijenskih uvjeta (kupatilo i WC) 
•	pregradnja koja nema karakter gradnje 
•	konzervacija građevine 
•	izgradnja instalacija električne energije, vodovoda, kanalizacije i slično u zgradi i priključak na mrežu tih instalacija, odnosno izgradnja objekata vodosnabdijevanja i septičke jame (ako nema uslova za priključenje na kanalizacionu mrežu). 
Član 12.	
(1)	Opredjeljenja ovog plana koja preferencijalno planiraju prostor unutar mješovitih namjena, ne isključuju gradnju i ostalih sadržaja koji su kompatibilni sa preferencijalnom namjenom. 
(2)	Na područjima namijenjenim stambenoj izgradnji mogu se graditi i objekti koji nisu namijenjeni za stanovanje ili su mješovite namjene (objekti kombinovane, stambeno – poslovne namjene), ako djelatnost služi za redovno dnevno i sedmično snabdijevanje stanovništva ili opsluživanje stanovništva društvenim uslugama. 
(3)	U suterenu ili prizemlju objekata stanovanja je dozvoljeno izdvajanje prostora za poslovne ili uslužne djelatnosti u funkciji svakodnevnih potreba stanovništva. Spratne stambene etaže je moguće prenamijeniti u kancelarijski prostor.
(4)	U objektima kombinovane namjene iz prethodnog stava ne može se odobriti poslovna djelatnost koja nije u funkciji stanovanja, a kojom se stvara buka, vibracije, dim, prašina, neugodni mirisi ili na drugi način zagađuju životna sredina, odnosno ometa funkcija stanovanja u samom objektu ili njegovoj okolini, izvan dopuštenih graničnih vrijednosti. 
(5)	U postojećim objektima kombinovane namjene koji ne zadovoljavaju uslove iz prethodnog stava sa zatečenom djelatnosti moraju se uskladiti uslovi sa odredbama ove Odluke, a u roku kojeg odredi nadležni organ Općine. 
Član 13.	
Svi građevinski objekti koji se grade unutar ili van urbanih područja, a koji služe za stanovanje ili neku poslovnu djelatnost, moraju imati ugrađene instalacije za električnu energiju, vodovod i kanalizaciju. 
Član 14.	
Na građevinskom zemljištu predviđenom za individualnu stambenu izgradnju utvrđuju se sljedeće veličine građevinskih parcela: 
•	na užem urbanom području Konjic, veličina parcela biti će određena Urbanističkim planom. 
•	na širem urbanom području Konjic, kao i na područjima ostalih naselja površine građevinske parcele trebaju biti od 200 do 1000 m² ako na njoj nema privrednih objekata, a od 500 do 1200 m², ako su na njoj smješteni i pripadajući privredni objekti. 
•	za objekte van urbanih područja i ruralnih naselja takođe vrijede uslovi iz tačke 2. ovog člana. 
Član 15.	
(1)	Svaka građevinska parcela mora imati mogućnost kolskog prilaza na postojeći ili planirani javni put, a objekt mora imati orijentaciju prema tom putu. Prilaz na javni put mora biti širok najmanje 3 m. 
(2)	Izuzetno, ukoliko to uslovi terena i položaj susjednih objekata ne dopuštaju, građevinska parcela može imati samo pješački prilaz. 
(3)	Prilikom rekonstrukcije postojećih objekata koji nemaju neposredan kolski, već samo pješački prilaz, može se tolerisati zatečeno stanje. 
(4)	Svaki objekt mora imati riješen prostor za parkiranje ili garažiranje vozila na svojoj vlastitoj parceli, u dijelu objekta ili javnom parkingu. Položaj parkirališta mora biti usklađen sa cjelokupnim rješenjem dvorišnog prostora prema saobraćajnici. 
(5)	U užem urbanom području Konjica, saobraćaj u mirovanju sa rasporedom parking površina će biti tretiran planovima užeg područja.
Član 16.	
Minimalna udaljenost nove građevine od ruba postojeće ili planirane saobraćajnice iznosi 5 m, a izuzetno 3 m, dok u raskrsnicama ili na unutrašnjim stranama zavoja ova udaljenost treba biti veća, odnosno objekt ne smije priječiti normalnu preglednost na saobraćajnici, u skladu sa posebnim propisom za puteve. 
3.	Posebni uslovi izgradnje 
(1)	Građevinska parcela za izgradnju stambenih i poslovnih objekata ne može biti manja od 200 m2 niti veća od 1200 m2.
(2)	Izuzetno od odredbe iz predhodnog stava, građevinska parcela za kolektivne stambene objekte i poslovne komplekse može biti i veća od 1200m2, s tim da koeficijent izgrađenosti građevinske parcele ne može biti veći od 1,5. 
(3)	Površina građevinske parcele za individualnu gradnju formira se shodno koeficijentu izgrađenosti i procentu zauzetosti građevinske parcele. Koeficijent izgrađenosti građevinske parcele, za stambenu izgradnju ne smije biti veći od 1, dok procenat zauzetosti parcele ne smije biti veći od 50%. 
(4)	Detaljnim planovima se mogu utvrđivati i drugačiji koeficijent izgrađenosti i koeficijent iskorištenosti, isključivo u urbanom području Konjica, ukoliko to zahtjeva građevinska parcela.
(5)	Izuzetak iz stava 1. čine građevinske parcele u gradskom području Konjica gdje postoje ili su predviđeni ulični nizovi (interpolacija) i blokovi sa objektima bez okućnica. 
(6)	U užem urbanom području, za kolektivne stambene ili stambeno-poslovne objekte, zemljište za redovnu upotrebu može odgovarati gabaritima objekta, u slučaju da se okolni prostor koristi kao javni prostor za druge objekte ili sadržaje ili kao javna saobraćajna komunikacija, a saobraćaj u mirovanju je riješen u okviru objekta ili javnim parkingom.
(7)	Analogno predhodnim odredbama ovog člana, određivat će se i zemljište potrebno za redovnu upotrebu propisano Zakonom o građevinskom zemljištu FBiH. 
Izgradnja pomoćnih i privrednih objekata 
Član 17.	
(1)	Izgradnja pomoćnih i privrednih objekata podliježe istom postupku odobravanja u skladu sa važećim zakonskim propisima, kao i gradnja stambeno - poslovnih i drugih objekata, odnosno vršenje drugih građevinskih radova. 
(2)	Pomoćni objekti su garaže za putnička vozila (ako nisu u sklopu objekata druge namjene), šupe i ostave za smještaj ogrijeva, alata, nadstrešnice, ljetne kuhinje i sl. Za uže urbano područje Konjica, dozvoljena je isključivo izgradnja garaža za putnička vozila kao pomoćnih objekata.  
(3)	Privredni objekti su štale za krupnu i sitnu stoku, peradarnici, spremišta poljoprivrednih proizvoda i stočne hrane, zgrade za smještaj mašina i alata, manji objekti za uslužne ili proizvodne djelatnosti i sl. 
Član 18.	
(1)	Privredni objekti, đubrišta, septičke jame i drugi objekti, koji jesu ili mogu biti izvor zagađenja sredine moraju se graditi tako da ne zagađuju tlo, nadzemne i podzemne vode. 
(2)	Ovi objekti se mogu graditi uz stambene objekte ili kuće za odmor, kao i uz putove i druge lokalne objekte na udaljenosti koju utvrdi nadležni organ Općine Konjic posebno odlukom.
(3)	Đubrišta i septičke jame se moraju graditi kao vodonepropusni objekti, u skladu sa standardima i pravilnicima za te objekte. 
Odnos prema bespravno izgrađenim objektima 
Član 19.	
(1)	Ovom Odlukom i u skladu sa Zakonom o gradnji HNK utvrđuje se odnos prema bespravno izgrađenim objektima na području cijele Općine. 
(2)	U urbanom području Konjic i naseljima mješovitog karaktera za koje se rade urbanistički, regulacioni i drugi detaljni planovi, status bespravnog objekta se utvrđuje tim planovima, a za ostala naselja Prostornim planom i ovom Odlukom. 
Član 20.	
Status bespravnih objekata će se regulisati na jedan od sljedećih načina: 
•	legalizacijom 
•	uklanjanjem. 
Član 21.	
Legalizovati se mogu bespravni objekti koji se nalaze na prostorima Općine u skladu sa Odlukom jedinice lokalne samouprave, ukoliko su isti iz nadležnosti jedinice lokalne samouprave i usklađeni sa ovim planom, kao i ukoliko su započeti prije usvajanja ovog plana. Za građevine koje su izgrađene bez pravosnažnog odobrenja za građenje, ne smije se dati priključak na javni vodovod, kanalizaciju, centralno grijanje i električnu energiju, osim sa posebnom Odlukom općinskog vijeća. 
Član 22.	
Za bespravno izgrađene objekte za koje nije blagovremeno podnesen zahtjev za legalizaciju, kao i za objekte kojima je odbijen zahtjev u postupku legalizacije, općinski organ nadležan za inspekcijske poslove će pokrenuti postupak rušenja. 
Član 23.	
Bespravni objekti koji se nalaze na zemljištima koja se nalaze pod režimom zabrane građenja, kao i drugi objekti kojima je odbijen zahtjev za legalizaciju, moraju biti uklonjeni. 
Uslovi izgradnje na područjima predviđenim za potrebe izgradnje kuća za povremeno stanovanje i odmor.
Član 24.	
(1)	Prostornim planom i ovom Odlukom utvrđuju se područja (zone) predviđena za potrebe izgradnje kuća za povremeno stanovanje i odmor i to:
•	u okviru svih urbanih područja postojećih naselja koja ovim planom imaju evidentirano smanjenje broja stanovnika od preko 50% u odnosu na popis iz 1991,
•	u okviru sportsko-rekreacione zone u priobalnom području Jablaničkog jezera.
(2)	Građenje građevina namijenjenih za odmor iz prethodnog stava biti će definisano kroz regulacione planove, u skladu sa Članom 8., uz poštivanje uslova iz Članova 25-27 ove Odluke.  
Član 25.	
(1)	Za vikend objekte dozvoljava se maksimalna spratnost P+1+Ptk, sa maksimalnom visinom etaže od tri m. Međusobna udaljenost slobodnostojećih građevina, iznosi visinu više građevine, s tim da međusobna udaljenost objekata ne može biti manja od 6 m, ukoliko, izuzetno, detaljnim planom nije drukčije definisano. 
(2)	Koeficijent izgrađenosti za vikend objekte ne može preći 0,5, dok procenat zauzetosti parcele može biti maksimalno 50%. 
Član 26.	
Oblik, veličina i izgrađenost građevinske parcele moraju biti minimalno takvi da osiguravaju higijenske i druge uslove predviđene Planom za stambene objekte.  
Član 27.	
(1)	Građevinska parcela za izgradnju kuća za odmor mora imati kolski prilaz, a izuzetno ako to uslovi terena i položaj susjednih objekata ne dopuštaju, građevinska parcela može imati samo pješački pristup. 
(2)	Građevinske parcele namijenjene izgradnji kuća za odmor mogu biti ograđene isključivo transparentnom ogradom visine 100 cm.

V URBANISTIČKO–TEHNIČKI USLOVI NA PODRUČJIMA ZA KOJA NIJE UTVRĐENA OBAVEZA DONOŠENJA DETALJNIH PLANOVA 
Član 28.	
(1)	Na područjima koja podliježu III i IV režimu građenja, na kojem nije obavezno donošenje urbanističkih i detaljnih planova, urbanistička saglasnost i odobrenje za građenje se izdaju na temelju Zakona o gradnji HNK i odredbi ovog plana. 
(2)	Na područjima iz prethodnog stava mogu se graditi stambeni i stambeno – poslovni objekti, vikend objekti u skladu sa Članom 24., objekti turističke namjene, te drugi objekti koji služe za redovno opsluživanje stanovništva i urbano opremanje (prodavaonice, trafo-stanice, ambulante, školski i sportski objekti i sl.) pod uslovom da se tom izgradnjom ne ometa funkcija stanovanja.  
(3)	Za tercijarna naselja iz ovog plana, neophodno je izraditi planove parcelacije u skladu sa Zakonom o prostornom uređenju HNK.
Član 29.	
(1)	Građevinski objekti se mogu graditi samo na građevinskom zemljištu koje pripada postojećem objektu ili koje je prethodno parcelisano tako da svaki objekt ima svoju građevinsku parcelu. 
(2)	Izgradnja građevina se ne može započeti bez prethodnog minimalnog uređenja građevinskog zemljišta, pod čime se podrazumijeva obezbjeđenje saobraćajnog pristupa parceli, priključenje na vodovodnu, i elektroenergetsku mrežu, te eventualno izmiještanje vodova komunalne infrastrukture.
Član 30.	
(1)	Propisuje se maksimalna zauzetost parcele do 50%, uključivo i površine privrednih ili pomoćnih objekata, koeficijent izgrađenosti max.=1 i maksimalna spratnost od prizemlja, dvije etaže i eventualno podruma, odnosno Po+P+2, izuzev za vikend objekte za koje vrijede posebni uslovi i objekte turističke namjene za koje su uslovi precizirani Članom 31. 
(2)	Objekti moraju biti odmaknuti od granica parcele minimalno 3m. Približavanje objekta granici parcele na udaljenost manju od 3 m je moguće samo za slučaj da je sa druge strane granice parcele, prije donošenja ovog plana, već izgrađen objekat uz valjano odobrenje za građenje objekta, na udaljenosti manjoj od 3 m. Izuzetno u takvim se slučajevima dozvoljava izgradnja objekta na susjednoj parceli, na udaljenosti koja je manja od 3 m i istovjetna onoj od već izgrađenog objekta do granice parcele, s tim da se na zidovima prema toj granici parcele ne mogu ostavljati otvori.
(3)	Dozvoljeno je građenje dvojnih ili objekata u nizu u slučaju saglasnosti susjeda i zajedničkog podnošenja zahtjeva za izdavanje urbanističke saglasnosti, uz poštivanje uslova navedenih ovom Odlukom.
Član 31.	
(1)	U zonama namijenjenim razvoju turizma, mogu se graditi objekti turističke namjene (uslužni objekti i hoteli), sa visinom do max P+4 bez podruma. Zemljište za redovnu upotrebu može odgovarati gabaritima objekta, u slučaju da se okolni prostor koristi kao javni otvoreni prostor, a saobraćaj u mirovanju je riješen u okviru objekta ili dostupnim javnim parkingom. 
(2)	Ograđivanje ove vrste objekata nije dozvoljeno.
(3)	Analogno predhodnim odredbama ovog člana, određivat će se i zemljište potrebno za redovnu upotrebu propisano Zakonom o građevinskom zemljištu FBiH. 
Član 32.	
(1)	Građevinske parcele moraju imati trajni pristup na ulicu, odnosno put. Smatra se da građevinska parcela ima trajan pristup ako jednom stranom graniči sa ulicom ili putom ili ako ima prilaz širine 3 m u okviru parcele ili trajno pravo služnosti preko druge parcele. Novoformirane građevinske parcele moraju imati pristup na javnu površinu.
(2)	Za potrebe parkiranja planiranih građevina, prema normativima, neophodno je obezbjediti jedno parking mjesto (1PM) po stanu, odnosno, odgovarajući broj parking mjesta prema vrsti djelatnosti koja se obavlja u objektu. U načelu, 1PM/60 m2.
(3)	Obaveza svakog investitora, u zonama koja podliježu III i IV režimu gradnje, je da parkiranje ili garažiranje vozila riješi sam na građevinskoj parceli ili u objektu. 
Član 33.	
(1)	Maksimalna veličina stambenih i stambeno – poslovnih objekata nije određena. Gabariti objekta trebaju biti utvrđeni u skladu sa urbanističko – tehničkim uslovima, veličinom parcele i saglasno lokalnim terenskim uslovima. 
(2)	Visina pomoćnih i privrednih objekata je, u pravilu, jedna nadzemna etaža, a izuzetno dvije etaže. 
Član 34.	
Materijali za izgradnju novih i rekonstrukciju i dogradnju postojećih objekata mogu se upotrebljavati, odnosno ugrađivati samo ako je njihov kvalitet dokazan ispravom proizvođača ili certifikatom o usklađenosti s utvrđenim posebnim propisima.  
Član 35.	
U okviru građevinske parcele mora se posebno obraditi prostor između javne saobraćajnice i objekta (dvorište sa ogradom), kako bi se doprinijelo općem izgledu naselja i unaprijedio okoliš u čovjekovoj sredini. 
Član 36.	
(1)	Izgradnja svih objekata i rekonstruiranih ili dograđenih postojećih objekata mora biti vršena u skladu sa važećim Zakonom o građenju Hercegovačko – neretvanske Županije/Kantona. 
(2)	Glavni, odnosno izvedbeni projekti moraju zadovoljiti opće uslove stabilnosti i uslove za trusnu zonu od 7° MC skale seizmičnosti. 
Član 37.	
Na svim postojećim stambenim objektima, bez obzira na njihovu lokaciju, dopušteno je izvođenje radova na većoj ili manjoj opravci, radovi unutar građevine, uvođenju instalacija i priključenja na javnu komunalnu mrežu, izradi septičkih jama, uređenju dvorišta i izradi ograda, u skladu sa Zakonom o gradnji HNK. 

Član 38.	
Između građevinskih parcela je dozvoljeno postavljanje ograda, pod uslovom da su izrađene od drveta ili metala, bojene u tamno smeđu boju, prozračne i maksimalne visine od 1m. 
VI ZAŠTITA VODOTOKA, SAOBRAĆAJNICA I DRUGIH INFRASTRUKTURNIH OBJEKATA, GROBALJA I KULTURNO-HISTORIJSKIH I PRIRODNIH VRIJEDNOSTI 
Član 39.	
U skladu sa Zakonom o vodama Federacije BiH, vodno dobro je skup zemljišnih čestica koji obuhvata: 

•	zemljište na kojem je površinska voda trajno ili povremeno prisutna i zbog toga se oblikuju posebni hidrološki, geomorfološki i biološki odnosi, koji određuju vodne i o vodi ovisne ekosisteme; 
•	osnovno korito tekućih voda, uključujući otoke i obale do izrazite geomorfološke promjene; 
•	priobalni pojas širine 15 metara od granice obale (izrazite morfološke promjene) za površinske vode I. kategorije odnosno priobalni pojas širine 5 metara od granice obale (izrazite morfološke promjene) za površinske vode II. kategorije; 
•	zemljište potopljeno stajaćim vodama, uključujući obalu do najvišega zabilježenog vodostaja; 
•	napuštena riječna korita koje voda povremeno plavi, močvare i zemljište potopljeno vodom zbog zahvata u prostoru; 
•	uređeni inundacijski pojas; 
•	zemljište ispod i pored vodnih objekata.
Član 40.	
U skladu sa Zakonom o vodama FBiH u vodnom dobru nije dozvoljeno izvoditi zahvate, osim: 
•	gradnje objekata javne infrastrukture (putevi, željeznice, mostovi, plinovodi i sl.); 
•	gradnje zaštitnih vodnih objekata; 
•	zahvata koji se odnose na poboljšanje hidromorfoloških i bioloških svojstava površinskih voda; 
•	zahvata što se odnose na zaštitu prirode; 
•	gradnje objekata potrebnih za korišćenje voda (objekti za zahvat i akumuliranje vode) i objekata za osiguranje plovidbe i zaštitu od utapanja na prirodnim kupalištima; 
•	gradnje objekata namijenjenih zaštiti voda od zagađenja; 
•	gradnje objekata namijenjenih potrebama rada državnih tijela, zaštiti i spašavanju ljudi, životinja ili imovine od prirodnih i drugih nesreća, te provođenju zadaća policije. 
Član 41.	
Zaštitni pojasevi uz vodne tokove i stajaće vode na području Općine Konjic su usklađeni sa Članom 40. Odluke, te iznose: 
•	pojas širine 15 m od dosega maksimalnih voda u rijeci Neretvi
•	pojas širine 5 m od dosega maksimalnih voda u trajnim vodotocima 
•	pojas širine po 3 m na obje strane od osovine korita povremenih vodotoka. 
Član 42.	
(1)	Zaštita Jablaničkog jezera propisana je Zakonom o vodama FBiH, gdje je građenje u vodnom dobru dozvoljeno u skladu sa odredbama člana.
(2)	Zaštita Boračkog jezera propisana je Zakonom o vodama FBiH i Prostornim planom SRBiH iz 1981. godine, i sve zone zaštite i ograničenja u smislu građenja iz tog plana se preuzimaju ovim dokumentom. 
Član 43.	
(1)	Utvrđivanje zaštitnih zona izvorišta pitke vode i objekata vodosnabdijevanja, te definisanje uslova eksploatacije i kontrole kvaliteta se reguliše posebnim odlukama Općinskog vijeća, a na temelju provedenih istražnih radova i laboratorijskih ispitivanja. 
(2)	Po donošenju Odluke Općinskog vijeća iz prethodnog stava i elaborata o istražnim i kontrolnim radovima sa definisanjem zaštitnih zona, iste postaju sastavni dio ove Odluke. 
Član 44.	
(1)	Za izvorišta čije se vode koriste ili planiraju koristiti za piće ili za privredne namjene (koncesije za flaširanje vode), a do izrade Odluka o zaštiti iz prethodnog člana, obavezna je minimalna zaštita takvih izvorišta i to: 
•	izgradnjom čvrste ograde oko uže zone izvorišta i objekata na vodozahvatu, kao bi se spriječio pristup stoci i neovlašteni pristup ljudi 
•	uvođenjem zaštitnog pojasa duž cjevovoda pitke vode i to u širini po 2 m sa svake strane od osovine cjevovoda. 
(2)	Do izrade Odluke o zaštiti izvorišta uključenih u javni sistem vodosnabdijevanja, vrijedi režim zaštite u krugu od 100 m od izvorišta u kojem se zabranjuje gradnja i sve aktivnosti. 
(3)	Zaštitni pojas svih ostalih izvorišta, do izrade odgovarajućih Odluka, je u krugu od 50 m od izvorišta unutar kojeg se zabranjuje gradnja i sve aktivnosti. 
Član 45.	
(1)	Zaštita javnih cesta je obrađena u Zakonu o javnim cestama Federacije BiH i Zakonu o cestama HNK.  
(2)	Širina zaštitnog pojasa uz ceste od ruba cestovnog pojasa iznosi: 
•	na autocesti 40 m 
•	na magistralnoj cesti 20 m 
•	na regionalnim cestama 10 m 
•	na lokalnim cestama (sve ceste između i unutar naselja) 5 m. 
Član 46.	
(1)	Prema „Zakonu o bezbijednosti u željezničkom saobraćaju“ („Službeni list RBiH“ br. 33/95), širina koridora unutar kojih se može razvijati trasa izvan građevinskog područja, u pravilu, iznosi za:  
•	„pružni pojas“ - prostor između kolosijeka, kao i pokraj krajnjih kolosijeka, na udaljenosti od najmanje 8 m, a ako željeznička pruga prolazi kroz naseljeno mjesto na udaljenosti od najmanje 6 m, računajući od osi krajnjeg kolosijeka  
•	zaštitni „pružni pojas“ - zemljišni prostor s obje strane pruge, širine 200 m, računajući od ose krajnjeg kolosjeka.  
(2)	Odredbama „Zakonu o bezbjednosti u željezničkom saobraćaju“ regulisan je način izgradnje i vrsta građevina koje se mogu graditi u pružnim i zaštitnom pružnom pojasu.  
Član 47.	
Širina zaštitnog pojasa u urbanom prostoru Konjic i drugim dijelovima Općine za koja bude urađena planska dokumentacija na razini detaljnih planova, definira se tim planovima, odnosno položajem građevinskih linija iz tih planova. 
Član 48.	
(1)	U zaštitnom pojasu ceste mogu se polagati telefonski, električni i drugi kablirani vodovi, cjevovodi pitke vode, ulična kanalizacija, benzinske pumpe, priključci i sl., ali samo uz prethodnu saglasnost vlasnika javne ceste. 
(2)	Priključak individualnih objekata regulirati će se u skladu sa važećim Zakonom o cestama HNK. 
Član 49.	
(1)	Širina zaštitnih pojaseva (širina područja zone sigurnosti horizontalne ravnine) na trasama visokonaponskih dalekovoda iznosi: 
•	širina zaštitnih pojaseva na trasama nadzemnih dalekovoda 400 kV iznosi 40 m, odnosno 2x20 m od osi dalekovoda. 
•	širina zaštitnih pojaseva na trasama nadzemnih dalekovoda 220 kV iznosi 30 m, odnosno 2x15 m od osi dalekovoda
•	širina zaštitnih pojaseva na trasama nadzemnih dalekovoda 110 kV iznosi 20 m, odnosno 2x10 m od osi dalekovoda. 
•	širine zaštitnih pojaseva na trasama nadzemnih dalekovoda 35 i 20 kV iznosi 15 m, odnosno 2x7,5 m od osi dalekovoda
•	širine zaštitnih pojaseva na trasama nadzemnih dalekovoda 10 kV iznosi 5 m, odnosno 2x2,5 m od osi dalekovoda. 
(2)	U zaštitnom pojasu iz prethodnog stava se mogu graditi ceste, parkinzi, pazarišta i sl., a u skladu sa zakonskom regulativom. 
Član 50.	
(1)	Planom se preporučuje stvaranje uslova za korištenje izvora obnovljive energije, ponajprije sunčeve energije i energije vjetra. 
(2)	Smještaj sunčanih kolektora, vjetroelektrana i drugih proizvodnih energetskih objekata, treba biti takav da ne narušavaju ambijentalne vrijednosti naselja i okoliša, odnosno da ne uzrokuju sječu šume u prirodnim zaštićenim obuhvatima.  
(3)	Općinska služba izdaje saglasnost za izgradnju objekata iz stava 2. ovog člana na temelju važećih zakonskih propisa za tu namjenu. 
(4)	U naseljenim mjestima, na krovovima objekata dozvoljava se postavljanje solarnih kolektora. 
Član 51.	
(1)	Upravljanje grobljima i drugi specifični uslovi korištenja grobalja se regulišu posebnom odlukom i na temelju kantonalnih zakona. 
(2)	U planskom periodu je potrebno izvršiti istražne radove za potrebe izrade studije podobnosti potencijalnih lokacija za planiranje novog gradskog groblja, obzirom da je kapacitet postojećeg nedostatan do kraja planskog perioda, te u skladu sa zaključcima studije, izvršiti izbor najpovoljnije lokacije sa pripadajućom odlukom Općinskog vijeća. Predmetna Odluka postaje sastavnim dijelom ove Odluke.
Član 52.	
(1)	Na području općine Konjic Komisija/Povjerenstvo BiH za zaštitu nacionalnih spomenika proglasila je ukupno 50 nacionalnih spomenika, dok se 2 nalaze na Privremenoj listi. 
•	Arheološki spomenici u sklopu Parka na Vardi ispod Društvenog doma - Dispozitiv Konjic_arheoloski park Varda BOS.pdf
•	Blatačko jezero sa dijelom kanjona rijeke Rakitnice, prahistorijskim grobnim gomilama, nekropolama sa stećcima i nišanima, naselje Blace, kulturni pejzaž - Konjic_kult pejzaz Blace kompl BOS.pdf
•	Čaršijska (Junuz-Čauš) džamija, graditeljska cjelina - Dispozitiv Konjic_Carsijska dzamija BOS.pdf
•	Crkva sv Vasilija Velikog sa pokretnim naslijeđem (pet ikona), historijski spomenik
•	Dolovi-Poljice, kulturni pejzaž- Konjic_Poljice Dolovi BOS.pdf
•	Dva stećka na lokalitetu “Gromile“ u zaseoku Račica, historijsko područje - Konjic_nekropola Gromile kompl BOS.pdf
•	Franjevački samostan, graditeljska cjelina - Konjic_Franjevacki samostan BH.doc
•	Kozića kuća u Jaseniku, historijski spomenik - Konjic_Kozica kuca u Jaseniku_kompl BOS.pdf
•	Kuća poznata kao Trnkina kula u Argudu, historijska građevina - Konjic_Trnkina kula u Argudu kompl BOS.pdf
•	Mural Zuke Džumhura - Konjic_mural Zuke Dzumhura kompl BOS.pdf
•	Nekropola sa dva sačuvana stećka, selo Krupac, historijsko područje
•	Nekropola sa dva sačuvana stećka, selo Lađanica, historijsko područje
•	Nekropola sa stećcima Česmina glava u Odžacima, historijsko područje - Konjic_nekropola Cesmina glava BOS.pdf
•	Nekropola sa stećcima Gradić u Odžacima, historijsko područje - Konjic_nekropola Gradic kompl BOS.pdf
•	Nekropola sa stećcima i grobovima u Gračanima, historijsko područje
•	Nekropola sa stećcima i nišanima na lokalitetu Muzga Argud, historijsko područje - Konjic_Nekropola Muzge kompl BOS.pdf	
•	Nekropola sa stećcima i ostaci crkve Grčka glavica u selu Biskup, historijsko područje - dispBHbiskupnekropola.pdf
•	Nekropola sa stećcima i ostaci srednjovjekovne crkve na lokalitetu “Crkvina“ u Razićima, historijsko područje - Konjic_Razici kompl BOS.pdf
•	Nekropola sa stećcima Jesenice - Argud, historijsko područje - Konjic_Nekropola Jesenice kompl BOS.pdf
•	Nekropola sa stećcima na lokalitetima Kaursko groblje (Ciklice) i Brdo u Vrbljanima, historijsko područje - Konjic_Kaursko groblje Vrbljani BOS.pdf
•	Nekropola sa stećcima na lokalitetu Kaursko groblje u Borcima, historijsko područje - Konjic_Kaursko groblje Borci BH.pdf
•	Nekropola sa stećcima na lokalitetu Križevac u Doljanima, historijsko područje - Konjic_Nekropola Jesenice kompl BOS.pdf
•	Nekropola sa stećcima na lokalitetu Kunja u selu Argud, historijsko područje - Konjic_Nekropola Kunja BOS.pdf
•	Nekropola sa stećcima na lokalitetu Mašeti u području zaseoka Velika, Bradina, historijsko područje - Konjic_nekropola Maseti kompl BOS.pdf
•	Nekropola sa stećcima na lokalitetu Ograda (Vlah), historijsko područje
•	Nekropola sa stećcima na lokalitetu Ravnice u Dubočanima, historijsko područje
•	Nekropola sa stećcima Poljice, lokalitet Veliko Jezero, historijsko područje - Konjic_nekropola Poljice BOS.pdf
•	Nekropola sa stećcima u Glavatičevu, lokalitet Gajine, historijsko područje - Konjic_nekropola Gajine kompl BOS.pdf
•	Nekropola sa stećcima, na lokalitetu „Dub“, selo Bulatovići, historijsko područje	
•	Nekropola sa stećcima, na lokalitetu „Greblje“, selo Tuhobići, historijsko područje
•	Nekropola sa stećcima, nišanima i krstačama u Gornjoj Bradini, historijsko područje - Konjic_Bradina Gornja BOS.pdf
•	Nekropola sa stećcima, selo Ribari, historijsko područje
•	Nekropola sa stećcima, selo Zukići, historijsko područje
•	Nekropole sa stećcima u selu Čičevo, povijesno područje
•	Obri, historijsko područje
•	Ostaci Starog kamenog mosta u Konjicu, historijska građevina - Konjic mostBH.doc
•	Prahistorijski tumulus i nekropola sa stećcima na lokalitetu Dabića (Velika) poljana, na obroncima planine Bahtijevice, historijsko područje - Konjic_nekropola Dabici BOS.pdf
•	Pravoslavna crkva Svetih apostola Petra i Pavla u Borcima, istorijska građevina - Konjic_crkva u Borcima BH.pdf
•	Prirodno i historijsko područje u selu Gorani - Konjic_selo Gorani kompl BOS.pdf
•	Repovačka džamija, graditeljska cjelina - Konjic_Repovacka dzamija BOS.doc
•	Šantića vila u Borcima, mjesto i ostaci historijske građevine - Konjic_Santica vila BH.pdf
•	Selo Lukomir (Gornji Lukomir), kulturni krajolik - Konjic_selo Lukomir BOS.doc
•	Stara džamija u Gornjoj Mahali, Seonica, historijska građevina - Dispozitiv Konjic_dzamija Seonica BOS.pdf
•	Šurkovića (Odžakovića) kula u Odžacima, historijska građevina
•	Tekijska (Muhamed-Mehmed-Čauševa) džamija, graditeljska cjelina - Dispozitiv Konjic _Tekijska dzamija BOS.pdf
•	Vojni objekat Armijska ratna komanda (ARK/D-0) u Konjicu, graditeljska cjelina - Konjic_Vojni objekat ARK kompl BOS.pdf
•	Zbirka drvorezbarskih proizvoda poznata kao muzej «Mulićev-Rekord», pokretno dobro - Dispozitiv Konjic_zbirka Mulic BOS.pdf
•	Zbirka namještaja porodice Nikšić, vlasništvo Armina Nikšića, pokretno dobro - Konjic zbirka namjestaja Niksic kompl BOS.pdf
•	Zbirka namještaja porodice Nikšić, vlasništvo Besima Nikšića, pokretno dobro - dispBHniksic.pdf
•	Zgrada Društvenog doma (Doma kulture)
Privremena lista:
•	Prkanjska (Hadži Zulfikar) džamija
•	Nekropola stećaka na Visočici
(2)	Na pobrojane spomenike primjenjuju se mjere zaštite utvrđene Zakonom o provedbi odluka Komisije za zaštitu nacionalnih spomenika uspostavljenog prema Aneksu 8 Općeg okvirnog sporazuma za mir u Bosni I Hercegovini (Sl. novine FBiH, br. 2/02, 27/02, 6/04). 
(3)	Obaveza nadležnog organa je osigurati zaštitu i očuvanje kulturno - historijskog naslijeđa i prilikom izrade i donošenja detaljnih planskih dokumenta osigurati odgovarajuću saradnju s nadležnim institucijama za zaštitu i očuvanje kulturno historijskog naslijeđa.   
Član 53.	
(1)	Ovim planom se utvrđuju slijedeći spomenici lokalnog značaja:
•	Musala – Partizansko spomen groblje u Konjicu
•	Partizansko groblje u Glavatičevu
•	Stambeni objekat iz 1952. – arh Andrija Čičin-Šain.
(2)	Na spomenicima lokalnog značaja dopuštaju se samo radovi održavanja, odnosno konzervatorsko-restauratorski radovi, radovi adaptacije objekta s ciljem prilagođavanja savremenim uslovima života koji ne narušavaju izvorni izgled objekta, kao i radovi koji imaju za cilj prezentaciju spomenika ili vraćanje u prvobitno stanje, uz prezentirane dokaze o autentičnom izgledu dijelova spomenika, uz odobrenje i stručni nadzor nadležne službe koji rezultiraju vraćanjem u prvobitno stanje, uz prezentirane dokaze o autentičnom izgledu dijelova spomenika. Radovi adaptacije ni u kojem slučaju ne smiju podrazumijevati rušenje izvornih struktura objekta, promjenu izvornih materijala, horizontalnih i vertikalnih gabarita, interpolaciju novih struktura ili dogradnju novih objekata ili dijelova objekta. Nije dozvoljeno izvođenje radova koji bi mogli ugroziti spomenik, kao ni postavljanje privremenih objekata ili stalnih struktura čija svrha nije isključivo zaštita i prezentacija samog spomenika. Oko spomenika lokalnog značaja se utvrđuje zaštitna zona širine 3m u okviru koje se zabranjuje nova izgradnja. 
(3)	Stambeni objekat iz 1952. – arh Andrija Čičin-Šain, može biti dostupan javnosti na način koji će biti utvrđen sporazumom između nadležne službe i vlasnika objekta.
Član 54.	
(1)	Posebna prirodna vrijednost od značaja za Federaciju BiH na području Općine Konjic, koja je registrirana i za koju je predložen odgovarajući stepan zaštite je Nacionalni park „Prenj – Čabulja – Čvrsnica“ koji se nalazi na području Općina Mostar (najveći dio), Konjic, Jablanica, Posušje, Tomislavgrad i Prozor – Rama (manji dio).  
(2)	Na području Općine Konjic utvrđena su i proglašena slijedeća zaštićena prirodna područja sa njihovim obuhvatima i zaštitnim zonama u skladu sa važećom zakonskom regulativom i odredbama Prostornog plana SR BiH: 
Zaštićeno područje Vranica			- prvi stepen zaštite 	   	     280 ha
Zaštićeno područje Bitovnje			- prvi stepen zaštite 	 	  2.656 ha
Zaštićeno područje Prenj			- prvi stepen zaštite 	 	  6.337 ha
- drugi stepen zaštite 	 	  9.890 ha
  								Ukupno			16.227 ha
Zaštićeno područje Igman – Bjelašnica		- prvi stepen zaštite 	   	    180 ha
							- drugi stepen zaštite	 	  5.442 ha
  								Ukupno		  	  5.662 ha

Zaštićeno područje Visočica			- treći stepen zaštite 		18.480 ha
Zaštićeno područje Kanjon Rakitnice		- prvi stepen zaštite 	 	  4.547 ha
Zaštićeno područje Boračko jezero		- prvi stepen zaštite 	 	        80 ha
Zaštićeno područje vodopad Šištice		- prvi stepen zaštite 	 	          1 ha
Zaštićeno područje Vrtaljica			- prvi stepen zaštite 	 	        57 ha
Zaštićeno područje Blatačko jezero		- prvi stepen zaštite 	  	          5 ha
Obalni pojas Jablaničko jezero			- četvrti stepen zaštite 	 	  1.873 ha

(3)	U prvoj zoni zaštite, potrebno je isključiti bilo kakav oblik korištenja koji bi mogao ugroziti nesmetan razvoj prirodnih pojava i ekosistema. Ovi prostori su namijenjeni isključivo nauci (istraživanjima), obrazovanju (prezentaciji, edukaciji), kulturi (kao laboratorije u prirodi), psihofizičkoj rekreaciji (bez sporta) i očuvanju izvornih prirodnih i istorijskih vrijednosti. Ovi prostori ne mogu biti predmet privredne eksploatacije, u vodoprivredi se ne mogu graditi kaptaže ili akumulacije voda, u šumarstvu – može se vršiti samo sanitarna sječa i uzgoj autohtonih vrsta i to pod određenim uslovima i uz saglasnost itd. Neophodno je isključiti regulaciju tekučica, obala rijeka i jezera, sječu šume, lov, izgradnju objekata, naselja ili saobraćajnica (izuzev pješačkih staza), razvoj industrije, otvaranje kamenoloma i sl.
(4)	Drugi režim zaštite obuhvata očuvanje današnjeg stanja objekata prirodnog naslijeđa. Na ovoj površini može se dozvoliti korištenje koje neće ići na uštrb prirodnih svojstava i namjena zbog kojih je dobro zaštićeno i uređeno. Pored namjena nabrojanih za zone izuzetnih prirodnih vrijednosti, ovi prostori namijenjeni su, takođe, i sportu, lovu, vodoprivredi, šumarstvu, poljoprivredi, naseljavanju i saobraćaju, ali pod određenim uslovima kako slijede: 
•	u vodoprivredi – bez velikih tehničkih prostornih sistema, 
•	u borbi protiv erozije – biološkim mjerama borbe, 
•	u šumarstvu – sječa malog intenziteta bez teške mehanizacije, 
•	u poljoprivredi – ekstenzivni uzgoj bez upotrebe pesticida, 
•	u lovstvu – uzgojni odstrel, 
•	u turizmu – manji smještajni kapaciteti, saobraćajnice bez asfaltiranih površina, zabranjeni teškim vozilima (izuzev u obuhvata prostornog plana Koridor Vc), 
•	u naseljavanju – moguća izgradnja vikend naselja na mjestima gdje je to planom predviđeno i izgradnja i saniranje postojećih, posebno, postojećih urbanih područja. 
•	u ovim prostorima ne treba razvijati industriju, a rudarstvo i otvaranje kamenoloma može biti dozvoljeno isključivo u specijalnim uslovima uz posebnu saglasnost.
(5)	Treći i četvrti režim zaštite obuhvata očuvanje prirodnih resursa od mogućeg zagađivanja ili degradiranja, tj. omogućavanje njihove normalne reprodukcije. U ovoj površini najznačajniji udio imaju rekreativne površine, posebno one u blizini urbanih područja. Na ovim područjima treba onemogućiti podizanje zagađujuće industrije, ostavljanje nesaniranih kamenoloma, jalovišta, otvorenih kopova u rudarstvu, pozajmišta i deponija u saobraćaju, kao i gole sječe u šumarstvu. 
Član 55.	
Za područja od posebne prirodne vrijednosti iz prethodnog člana uvodi se zabrana korištenja ili gradnje na tim prostornima, kojima bi se mogli ugroziti prirodni procesi i ljepota krajolika, u svemu usklađeno sa zoningom iz Prostornog plana SRBiH 1981. U tom smislu, ova područja su namijenjena za naučne, kulturne i rekreacijske svrhe. Svi zahvati u ovim područjima trebaju biti u skladu sa važećim zakonskim propisima iz ove oblasti. 
VII USLOVI I NAČIN IZDAVANJA ODOBRENJA ZA POSTAVLJANJE REKLAMA, LOGOROVANJE I REKREACIJU 
Član 56.	
Postavljanje samostalnih reklamnih objekata (tabla, panoa i sl.) u naseljima i uz saobraćajnice dopušteno je, ukoliko se tim postavljanjem ne ugrožava sigurnost u saobraćaju vozila i pješaka i ako se ne kvari opći izgled krajolika. 
Član 57.	
(1)	Postavljanje privremenih objekata u svrhu logorovanja i rekreacije se mogu odobriti unutar zaštitnih zona, šumskog zemljišta i neobradivog poljoprivrednog zemljišta i to u prostorima koji su pripremljeni za tu namjenu. 
(2)	Privremeni objekti moraju biti postavljeni tako da se njihovim korištenjem ispunjavaju svi uslovi zaštite sredine i šireg okoliša.  
Član 58.	
Uslovi za izbor lokacije za logorovalište podrazumijevaju osiguranje sanitarnih uslova boravka ljudi (mokri čvorovi, voda za piće); zaštitu od poplava i klizišta, zaštita od požara, mogućnosti za korištenje prostora za sport i rekreaciju. 
VIII ZAŠTITA OD ELEMENTARNIH NEPOGODA  
Član 59.	
(1)	Za pripremu objekata za zaštitu stanovništva od elementarnih nepogoda i ratnih djelovanja potrebno je izraditi Program za provođenje priprema i djelovanje sistema zaštite i civilne zaštite. 
(2)	Općina Konjic će donijeti posebnu odluku sa pratećom dokumentacijom (pravilnikom, uputstvima i sl.), a skladu sa zakonskim obavezama. 
(3)	Odluka iz prethodnog stava je sastavni dio ove Odluke. 
IX ZBRINJAVANJE KOMUNALNOG OTPADA 
Član 60.	
(1)	Deponiranje komunalnog otpada će se osigurati preko „Centra za upravljanje otpadom“ Konjic. 
(2)	Do izgradnje međuopćinske pretovarne stanice i Centra za upravljanje otpadom, privremeno zbrinjavanje otpada vršit će se na trenutnom općinskom odlagalištu Repovački potok kroz primjenu standardnog postupka.  
(3)	Nakon uspostavljanja Centra za upravljanje otpadom, bit će potrebno zatvoriti i sanirati teren tijela deponije Repovački potok. 
(4)	U okviru centra za upravljanje otpadom potrebno je uvoditi savremene metode upravljanja otpadom poput postupaka „sortiranja“, „šrediranja“, „baliranja“ i izgradnje kompostane za zeleni i organski otpad.
Član 61.	
Do kraja plankog perioda neophodno je provoditi odredbe federalnog plana upravljanja otpadom, izvršiti sanaciju i zatvaranje postojeće deponije, uklanjanje divljih deponija, te prilagođavanje cjelokupnog sistema regionalnoj deponiji Uborak u Mostaru. 
Član 62.	
Određena je lokacija Centra za upravljanje otpadom. Predviđena lokacija označena je na grafičkom prilogu br.10 „Karta komunalne, privredne i društvene infrastrukture. 
Član 63.	
(1)	Zbrinjavanje otpada animalnog porijekla vršit će se u skladu sa zakonskom regulativom iz ove oblasti i u skladu sa odredbama važećeg Federalnog plana upravljanja otpadom.
(2)	Neophodno je postaviti nadzor nad uginulim životinjama, a svi objekti za uzgoj stoke moraju biti registrirani od strane Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede HNK, kao i Ministarstva poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva Federacije BiH. 
(3)	Sav neopasni otpad animalnog porijekla koji je moguće koristiti u poljoprivredne svrhe treba planski iskoristiti i, ukoliko je potrebno, izvršiti prethodno kompostiranje. 
(4)	Poticati uspostavu neophodne infrastrukture za neškodljivo uklanjanje visokorizičnog otpada životinjskog porijekla, te pratećih objekata-sabirališta u kojima se otpad samo prikuplja, te nadalje odvozi na zbrinjavanje. 
X ZAŠTITA TLA, STANOVNIKA I MATERIJALNIH DOBARA  
Član 64.	
Ovim Odredbama za provođenje određuju se kriteriji zaštite okoliša koji obuhvaćaju zaštitu: 
•	tla 
•	zraka 
•	od buke  
•	vode.  
Zaštita tla  
Član 65.	
(1)	Na području općine Konjic, zaštitu šuma treba provoditi nad svim skupinama, kao o vrijednoj prirodnoj baštini, neovisno o značenju u privrednom smislu. 
(2)	Na prostorima šumskih površina mogu se graditi građevine u funkciji zaštite i korištenja ovih prostora (šumarska kuća, lovačka kuća, istraživačke stanice).  
Član 66.	
(1)	Ovim Planom su sve veće površine poljoprivrednih površina zaštićene izdvajanjem iz građevinskog područja. Izdvajanjem iz građevinskog područja ispunjen je primarni zadatak gubitka poljoprivrednog tla na račun građevinskih područja.  
(2)	Područja na kojima su zemljišta I kategorije (visokovrijedno poljoprivredno zemljište) smiju se koristiti samo za primarnu poljoprivrednu proizvodnju. I klasa zemljišta samo se iznimno može koristiti za privredne i infrastrukturne objekte koje služe za obavljanje poljoprivredne djelatnosti, kada u blizini nema zemljišta nižih bonitetnih kategorija, u svemu u skladu sa zakonskom regulativom. 
(3)	Područja sa zemljištima II Kategorije (vrijedno poljoprivredno zemljište) moraju biti namijenjeni poljoprivrednoj proizvodnji s najmanje 50% površine. Kod toga je potrebno zaštititi najvrednija zemljišta, kao i ona na kojima se agrotehničkim mjerama može poboljšati bonitet, u svemu u skladu sa zakonskom regulativom. 
(4)	Mjerama fiskalne politike i osmišljavanjem privredne uloge poljoprivrede je potrebno sačuvati tla namijenjena za poljoprivredu od zapuštanja i pošumljavanja.  

Član 67.	
Planovima koji će se izrađivati temeljem ovog plana treba zaštititi najvrednija, najdublja, povoljne prirodne dreniranosti, najmanje stjenovitosti površine kao i antropogena zemljišta ove kategorije unutar granica građevinskog područja. Zaštitu tlu valja osigurati planiranjem stambenih zona manje gustoće naseljenosti u kojima će poljoprivredno zemljište biti odgovarajuće uklopljeno, zaštićeno i privedeno svojoj svrsi u okviru manjih gospodarstava i okućnica.  
Zaštita zraka  
Član 68.	
(1)	Radi sprječavanja pogoršanja kvalitete zraka, a pogotovo na prostorima za stambenu izgradnju, potrebno je poduzeti sljedeće mjere zaštite:  
•	treba nastojati da zrak bude što čišći, kako se preporučene i granične vrijednosti ne bi nikada dosegle  
•	potrebno je ciljanim istraživanjima i primjenom spoznaja i tehnika utvrditi mogućnost smanjenja emisija svih izvora onečišćenja zraka  
•	promovirati upotrebu plina kod korisnika drugog energenta i novog korisnika  
•	utvrditi lokacije potencijalnih onečišćivača, te vršiti stalnu kontrolu u skladu sa zakonskom regulativom  
•	stacionarni izvori onečišćenja zraka (tehnološki procesi i objekti iz kojih se ispušta u zrak onečiščujuće tvari) moraju biti proizvedeni, opremljeni, rabljeni i održavani na način da ne ispuštaju u zrak tvari iznad graničnih vrijednosti emisija, prema Zakonu o zaštiti zraka  
•	visinu dimnjaka za zahvate za koje nije propisana procjena uticaja na okoliš, do donošenja propisa treba određivati u skladu s pravilima struke (npr. TA-LUFT standardima)  
•	zahvatom se ne smije izazvati “značajno” povećanje opterećenja, gdje se razina “značajnog” određuje temeljem procjene uticaja na okoliš, a povećanjem opterećenja emisija iz novog izvora ne smije doći do prelaska kakvoće zraka u nižu kategoriju u bilo kojoj točki okoline izvora.  
(1)	Zaštitu zraka potrebno je provoditi u skladu sa zakonskom regulativom.  
(2)	U slučaju zagađenja štetnim emisijama s područja susjednih jedinica lokalne samouprave moraju se uspostaviti kontakti kako bi se prekomjerna zagađenja svela u Zakonom dozvoljene granice.  

Zaštita od buke  
Član 69.	
(1)	Temeljni propis za provedbu zaštite od buke je "Pravilnik o dopuštenoj razini buke "(NN HNK br.2/05.)  
(2)	Pri izradi detaljne prostorno-planske dokumentacije i izradi glavnih projekata treba se pridržavati granica najvišeg dozvoljenog nivoa vanjske buke i najvišeg dozvoljenog nivoa buke u zatvorenim prostorijama.  
(3)	Pri izradi prostorno-planske dokumentacije užih područja, te projekata planiranih saobraćajnica zadržati nivo buke u dopustivim granicama za određene zone. Potrebno je voditi računa o pozicioniranju pojedinih zona i sadržaja u njima u odnosu na izvor buke te bliže izvoru smještati građevine u kojima se dopušta viši nivo buke.  
(4)	Kod planiranja mreže ulica i cesta koristiti elemente reljefa i prirodnih prepreka kao zaklone od buke na putu njenog širenja.  
(5)	Potrebno je stalno vršiti akustička mjerenja radi provjere i stalnog nadzora stanje buke.  
(6)	Općina treba izraditi ''Kartu buke'' i ''Akcijski plan'' u skladu sa „Pravilnikom o dopuštenoj razini buke"(NN HNŽ br.2/05).  
Zaštita voda  
Član 70.	
Trebaju se provoditi dvije skupine mjera zaštite podzemnih i površinskih voda:  
•	mjerama zabrane i ograničenja izgradnje na osjetljivim područjima, što se regulira odlukom o vodozaštiti,  
•	mjerama za sprječavanje i smanjivanje onečišćenja kod postojećih i novih građevina i zahvata u prostoru, pri čemu je nužna izgradnja sistema za odvodnju.  
Član 71.	
(1)	Ostale mjere za sprečavanje i smanjivanje onečišćenja podzemnih i površinskih voda su:  
•	Posebnim mjerama treba smanjiti mogućnost zagađenja na saobraćajnicama na području općine: zabraniti pranje automobila, drugih vozila i mašina, odlijevanje vode onečišćene deterdžentima, odlaganje otpada na zelene površine duž saobraćajnica…  
•	Pri realizaciji plana potrebno je osigurati uslove za spajanje svih građevinskih područja naselja i građevinska područja izvan naselja za izdvojene namjene na sistem odvodnje.  
•	Planom se propisuje obaveza pročišćavanja otpadnih voda, a odnosi se na vode što ističu iz zanatskih radionica, mehaničkih i bravarskih radionica, pogona što u tehnološkom procesu upotrebljavaju masti, ulja, boje, lakove, tekuće gorivo, otpada i druge tvari specifički lakše od vode, pogona što stvaraju otpatke krutih i ljepljivih tvari koje bi se mogle taložiti u sakupljačima, restorana i kuhinje /masnoća i ulje/ te toksične i agresivne vode koje zahtijevaju adekvatne uređaje za pročišćavanje.  
•	Korisnik građevinske čestice mora brinuti o zaštiti i održavanju vodovodne mreže, hidranata i drugih vodovodnih uređaja, unutar i ispred čestice, te štititi pitku i sanitarnu vodu od zagađivanja.  
•	Obradu i zbrinjavanje mulja iz uređaja za pročišćavanje otpadnih voda treba rješavati u sklopu sistema za pročišćavanje otpadnih voda.  
•	Izrada vodnog katastra  
•	Uvođenje mjera zaštite u poljoprivredi 
•	Stalno praćenja kvalitete i onečišćenja površinskih i podzemnih voda, te uvođenje jedinstvenog informatičkog sistma o kakvoći površinskih i podzemnih voda  
(2)	U slučaju izvanrednih onečišćenja provode se mjere temeljene na državnom i federalnom planu za zaštitu voda.  
Mjere posebne zaštite  
Član 72.	
Mjerama posebne zaštite određuju se uslovi za:  
•	sklanjanje ljudi  
•	zaštita od rušenja  
•	zaštita od poplava  
•	zaštita od požara   
•	zaštita od potresa.  
Član 73.	
(1)	Pod skloništem, u smislu Zakona o zaštiti i spašavanju ljudi i materijalnih dobara od prirodnih i drugih nesreća (Službene novine FBiH, broj:39/03 i 22/06), podrazumijeva se dvonamjenski ili posebni objekt za zaštitu ljudi i materijalnih dobara, koji pruža zaštitu od zračnog natpritiska, požara i kontaminacije.  
(2)	Izgradnja skloništa regulirana je Zakonom o zaštiti i spašavanju ljudi i materijalnih dobara od prirodnih i drugih nesreća i Uredbom o mjerilima, kriterijima i načinu izgradnje skloništa i tehničkim normativima za kontrolu ispravnosti skloništa (Službene novine FBiH, broj:21/05 ).  
Zaštita od rušenja  
Član 74.	
(1)	Saobraćajnice unutar novih dijelova naselja moraju se projektovati na taj način da razmak građevina od saobraćajnice omogućuje da eventualne ruševine građevina ne zapriječe saobraćajnicu radi omogućavanja nesmetane evakuacije ljudi i pristupa interventnim vozilima.  
(2)	Kod projektovanja građevina moraju se koristiti pravila u skladu sa utvrđenim stepenom potresa po MSC skali njihove jačine prema seizmičkoj rejonizaciji HNK.  
(3)	Prilikom rekonstrukcija starijih građevina koje nisu izgrađene po protupotresnim propisima (u naseljima sa historijskom identifikacijom i dr.), statičkim proračunom analizirati i dokazati otpornost tih građevina na rušenje uslijed potresa ili drugih uzroka te predvidjeti detaljnije mjere zaštite ljudi od rušenja.  

Zaštita od požara  
Član 75.	
(1)	Zaštita od požara ovisi o kvalitetnom procjenjivanju ugroženosti od požara i tako procijenjenim požarnim opterećenjima, vatrogasnim sektorima i vatroobranim pojasevima, te drugim zahtjevima utvrđenim prema izrađenoj i usvojenoj Procjeni ugroženosti od požara i tehnoloških eksplozija Općine.  
(2)	Projektovanje s aspekta zaštite od požara stambenih, javnih, poslovnih, privrednih i infrastrukturnih građevina provodi se po zakonima i na njima temeljenim propisima i prihvaćenim normama iz oblasti zaštite od požara te pravilima struke.  
(3)	Rekonstrukcije postojećih građevina u naseljima potrebno je projektovati na način da se ne povećava ukupno postojeće požarno opterećenje građevine ili naselja kao cjeline. Radi smanjenja požarnih opasnosti kod planiranja ili projektovanja rekonstrukcija građevina građenih kao stambeni ili stambeno-poslovni blok potrebno je pristupiti promjeni namjene prostora sa požarno opasnim sadržajima, odnosno zamijeniti ih požarno neopasnim sadržajima.  
(4)	Kod projektovanja nove vodovodne mreže ili rekonstrukcije postojeće mreže u naselju, obvezno je planiranje hidrantskog razvoda i postave nadzemnih hidranata.  
(5)	Sve pristupne ceste u dijelovima naselja koje se planiraju izgraditi sa slijepim završetkom projektovati sa okretištem za interventna vozila na njihovom kraju.  
(6)	Nove ceste i rekonstrukcije postojećih cesta određenih planom sa dva vozna traka (dvosmjerne) projektovati minimalne širine od 5,5 metara.  
Zaštita od potresa  
Član 76.	
(1)	Protupotresno projektovanje građevina kao i građenje treba provoditi u skladu sa Zakonom o građenju i postojećim tehničkim propisima.  
(2)	Osnovni stupen seizmičnosti koji na području Općine iznosi 7 MCS.
Zaštita od poplava  
Član 77.	
(1)	Zaštitu od poplava provoditi u skladu sa ''Zakonom o vodama'' te federalnim i kantonalnim planovima odbrane od poplava.  
(2)	U područjima vodotoka i bujica kriterije za planiranje izgradnje treba definirati uz saglasnost nadležnog tijela.  
(3)	Radi odbrane od poplava planira se dorada Planova odbrane od poplava uvrštavanjem u njega svih registrovanih vodotoka općine, te provođenje preventivnih mjera održavanja, izgradnje, rekonstrukcije i dogradnje vodnih sistema i vodnih građevina, te njihov nadzor, kako bi se osigurao neškodljiv protok voda minimalno stogodišnjeg povratnog perioda u područjima naselja, važnijih saobraćajnica i drugih vrijednijih sadržaja i minimalno desetogodišnjeg povratnog perioda za poljoprivredne i slične površine.  
(4)	Stepen ugroženosti građevina od poplavnih voda, način i stepen zaštite od poplava, rad sistema u uslovima poplava, te rizike koje preuzima investitor u slučaju gradnje u poplavnom području, definira nadležno tijelo.  
Gradnja na uslovno- stabilnom i nestabilnom tlu  
Član 78.	
Zabranjena je gradnja objekata na nestabilnim terenima, dok se na osnovu tehničko-tehnoloških ekspertiza ne utvrdi da je moguća izgradnja na takvim zemljištima.  
Korištenje opasnih materija  
Član 79.	
(1)	Zabranjena je upotreba svih kancerogenih materijala, uređaja i postrojenja koja emitiraju radioaktivna zračenja štetna po zdravlje ljudi.  
(2)	Obavezno je pojačati kontrolu nad privrednim subjektima hemijske industrije koje koriste opasne hemijske materije, čija je koncentracija onečišćenja u vodu i zrak iznad dozvoljenih.  
Eksploatacijska područja  
Član 80.	
(1)	Kod izrade planskih dokumenata u okviru utvrđenih ležišta energetskih i mineralnih sirovina, kao i u okviru granica postojećih jamskih eksploatacija, neophodno je osigurati stabilnost i sigurnost postojećih izgrađenih objekata.  
(2)	Za novu izgradnju građevina u okviru eksploatacijskih polja, prije izdavanja urbanističke saglasnosti, potrebno je pribaviti mišljenje Ministarstva privrede HNK i saglasnost ministarstva nadležnog za rudarstvo, a u skladu sa Zakonom o rudarstvu (službeni list BiH broj: 24/93 i 13/94 i „Službene novine FBiH“ broj 6/08).  
(3)	Na površinama gdje je završena jamska eksploatacija neophodno je uraditi elaborat o sanaciji i izvršiti detaljna inženjersko–geološka i geomehanička ispitivanja, u cilju utvrđivanja površina za građenje i izgradnju naselja.  
(4)	Za lokalitete gdje postoje osuline i nakupine građevinskog kamena u planinsko-padinskim  područjima nadležna Služba može izdati urbanističku saglasnost za eksploataciju istih uz prethodno pribavljenu saglasnost vlasnika zemljišta,okolinsko dopuštenje (akt koji izdaje nadležno kantonalno ministarstvo) kao i dokumentaciju koja je potrebna za tu vrstu intervencije u prostoru,te stručno mišljenje Komisije za davanje stručne ocjene formirane od strane OV Konjic (odnosno nadležne institucije koja daje stručna mišljenja) i mišljenje Komisije za urbanizam i građenje O.V Konjic.
(5)	Na degradiranim površinama nastalim nakon površinske eksploatacije, uslijed deponiranja industrijskog i komunalnog otpada, neophodno je pristupiti postupku rekultivacije, revitalizacije šumskih zajednica u ekološkom smislu, sa utvrđenim planskim periodom za stvaranje uslova i privođenja građevinskoj ili nekoj drugoj namjeni.  

Zaštita prava osoba sa smanjenim tjelesnim sposobnostima  
Član 81.	
Pri izradi detaljnih planskih dokumenata obavezno je definirati uslove i mjere svim učesnicima u planiranju, projektovanju i izgradnji javnih i stambenih objekata, za njihovo normalno korištenje licima sa smanjenim tjelesnim sposobnostima i u tom smislu obaveza je učesnika da u svakoj fazi propisuje konkretne uslove ovisno od nivoa planskih dokumenata koji se izrađuju i donose, na temelju Uredbe o prostornim standardima, urbanističko-tehničkim uslovima i normativima za sprečavanje stvaranja svih barijera za osobe sa umanjenim tjelesnim sposobnostima (Službene novine Federacije BiH, broj 10/04).  
Član 82.	
Ovom Odlukom određuju se prostorni standardi, urbanističko-tehnički uslovi i normativi za sprječavanje stvaranja arhitektonsko-urbanističkih barijera, koje mogu ometati ili spriječiti kretanje invalidnih osoba, bolesnih i starih osoba, trudnica, male djece i drugih osoba pri zadovoljavanju njihovih životnih i radnih potreba. Odredbe ove Odluke ne mogu predstavljati ograničenje za primjenu uslova većeg stepena pristupačnosti kod planiranja i projektovanja bolnica, zgrada posebno projektovanih za osobe sa teškoćama u kretanju, kao i pojedinačnih stanova ili radnih mjesta prilagođenih potrebama tih osoba.  

Član 83.	
Javne pješačke površine, saobraćajnice, pristupi do javnih objekata i javnih površina, do objekata kolektivnog stanovanja, moraju biti planirani, projektovani i izvedeni na način da mogu služiti osobama pri upotrebi štapa, štaka, invalidskih kolica, dječjih kolica, invalidskog automobila i drugih pomagala (štap i zvučni signali za osobe oštećena vida, svjetlosni signali za osobe oštećena sluha i sl.), starim i bolesnim osobama.  
Član 84.	
Za potrebe savladavanja manjih visinskih razlika invalidskim kolicima, izgrađuju se rampe. Rampom se, u smislu stava 1. ovog člana smatra čvrsta, izravnana, hrapava površina koja povezuje dva nivoa:
•	čiji je poželjni nagib 1:20 (5%), a najveći dopušteni nagib 1:12 (8,3%)  
•	čija je najmanja dopuštena širina 130 cm i čije su nezaštićene strane ograđene u visini od 90 cm 
•	dužina rampe po mogućnosti ne treba da bude veća od 6 m (najveća dozvoljena dužina iznosi 15,00 m)
•	rampe duže od 6 m, a naviše do 9 m, moraju da budu razdvojene odmorištima najmanje dužine 150 cm (izuzetno 140 cm).  
Član 85.	
(1)	Podizne platforme (površine) su uređaji za savladavanje visinskih razlika od 90 cm; koriste se u slučajevima kada ne postoji mogućnost izgradnje rampe ili stepeništa, posebno pri rekonstrukciji objekta.  
(2)	Podiznu površinu sačinjava platforma (najmanjih dimenzija 110 x 140 cm) i pogonski mehanizam; platforma je obložena materijalom koji nije klizav, ograđena je zaštitnom ogradom, opremljena prekidačima za poziv i sigurnosnim uređajem.  

Član 86.	
(1)	Parking mjesto za invalidski automobil mora biti veličine 300 x 500 cm i vidljivo označeno. 
(2)	Za mjesto iz stava 1. ovog člana bira se parking mjesto koje je najbliže javnoj pješačkoj površini, odnosno ulaznim vratima objekta kojem pripada i označava se posebnim znakom.  
Član 87.	
Na javnim parkiralištima treba izvesti najmanje 5% mjesta za invalidske automobile od ukupnog broja parkirališnih mjesta. Na parkirališnima s manje od 20 mjesta koja se nalaze uz ambulantu, apoteku, prodavaonicu proizvoda dnevne potrošnje, poštu, restoran i dječji vrtić, treba biti osigurano najmanje jedno parking mjesto za invalidski automobil. Na parkinzima uz domove zdravlja, bolnice, lječilišta, domove starih, te druge veće zdravstvene i socijalne ustanove, kao i druge objekte koji pretežno služe invalidnim osobama, potrebno je povećati broj parkirališnih mjesta za invalide, a u skladu sa standardima za takvu vrstu objekata.  
Član 88.	
Parking s parking mjestima za invalidske automobile mora biti sa ukošenim ivičnjakom (minimalne širine 100 cm) povezano sa sistemom javnih pješačkih površina. Ostala parkirališta koja nemaju parking mjesta za invalidske automobile, također moraju biti povezana s javnom pješačkom površinom na navedeni način na bilo kojem dijelu parkinga. 
Član 89.	
(1)	Svi pješački trgovi, pješačke ulice, trotoari uz saobraćajnicu, druge pješačke staze, ulični prijelazi u nivou, podhodnici i nadhodnici moraju se izvesti vodoravno ili nagiba do 5% (1:20) a iznimno do 8,3% (1:12).  
(2)	Pješačke površine iz stava trebaju biti izdignute u odnosu na saobraćajnicu.  
(3)	U slučaju kad su dijelovi površina iz stava 1. ovog člana različitih nivoa, obavezno se međusobno povezuju rampama.  
(4)	Iznimno od stava 3. ovog člana, kada visinsku razliku nije moguće svladati rampom, ista se može svladati univerzalnim liftom ili drugim mehaničkim uređajem.  
Član 90.	
(1)	Trotoar i pješačka staza ne mogu se izvesti širine manje od 120 cm odnosno ne manje širine od 180 cm kada potrebe saobraćaja zahtijevaju mimoilaženje invalidskih kolica.  
(2)	Na pješačkim prijelazima u nivou ulice, ivičnjak mora biti skošen za širinu prolaza od najmanje 100 cm. Osim svjetlosnih signala svi semafori na pješačkim prijelazima moraju emitirati i zvučne signale. Dijelovi zgrada i drugi uređaji (stubovi) koji se nalaze na javnoj pješačkoj površini ili s njom graniče, ne smiju imati istake (balkoni, prema van otvoreni prozori, ploče saobraćajnih znakova i reklama, tende, krovovi kioska i sl.) na visini manjoj od 250 cm.  
Član 91.	
Pothodnici i nathodnici moraju biti povezani sa sistemom javnih pješačkih površina: rampama, univerzalnim liftom ili drugim mehaničkim uređajem.  
Član 92.	
U javnim objektima, u kojima se ogradama usmjerava kretanje ljudi (samoposluživanje, stanice, kina i sl.), razmak između takvih ograda ne može biti manji od 90 cm.  
Član 93.	
(1)	U dijelovima naselja i pojedinim objektima za koje je posebnim zakonom ili propisom utvrđena zaštita (kao npr. zaštita spomenika kulture, zaštita prirode i sl.), ne primjenjuju se odredbe ove Odluke, koje bi mogle ugroziti ostvarenje cilja zaštite. 
(2)	U slučajevima iz stava 1. ovog člana, kao zamjena za univerzalni lift i rampu, ako to nije u suprotnosti s ciljevima zaštite, koriste se montažno-demontažni i drugi uređaji. U slučajevima da se za javne objekte posebne namjene kao što su zdravstveni, obrazovni, odgojni i slični objekti, na osnovu posebnih zakona odrede normativi i standardi za izgradnju ovakvih objekata, koji su različiti od normativa i standarda određenih ovim pravilnikom, primjenjivati će se normativi i standardi doneseni na osnovu posebnog zakona.  
XI MJERE PROVEDBE  
Potrebne aktivnosti za provođenje prostornog plana  
Član 94.	
Prioritetne mjere i zahvati su:  
Državnog i kantonalnog interesa
•	Razvijati saobraćajni sistem integrirajući sve segmente na državnom i kantonalnom  nivou
•	Izgrađivati kanalizacijski sistem kao osnovu sanitarno zdravstvenih standarda i značajan element zaštite prostora  
•	Uspostaviti mrežu javnog prijevoza putnika integrirajući sve saobraćajne kapacitete.  
Općinskog interesa
•	Prioritetno realizirati sisteme odvodnje oborinskih i bujičnih voda na području Općine  
•	Graditi, dograđivati i sanirati mrežu kanalizacije  
•	Prioritetno graditi nove turističke kapacitete u izgrađenom ili rubnom dijelu građevinskog područja  
•	Spriječiti izgradnju stanova u svrhu vikend korištenja unutar naselja u višestambenim građevinama  
•	Očuvati naselja u unutrašnjosti općine  
•	Poticati poljoprivrednu proizvodnju u skladu sa odredbama Plana  
•	Poticati povezanost turističkih i rekreacijskih zona  
•	Podizati nivo komunalne opremljenost građevinskih područja.  
Član 95.	
Za sve građevine za privremeno korištenje prostora ( kiosci, naprave) potrebno je izraditi plan privremenog korištenja javnih prostora kojeg donosi Općinsko Vijeće Općine Konjic.  
Član 96.	
Troškovi uređenja građevnog zemljišta utvrđuju se Zakonom o prostornom uređenju i Odlukom o učešću investitora u troškovima uređenja građevnog zemljišta. 
Član 97.	
(1)	Za izradu mjera zaštite i razvoja, upravljanja prostorom, izrade planova užih područja, te drugih mjera određenih ovim Planom, utvrđuje se obaveza izrade programa, studija i drugih dokumenata:  
•	Režim zaštite za područja zaštićene i vrijedne prirodne baštine  
•	Odluka o zaštiti spomeničkog nasljeđa.
(2)	Prihvaćanje dokumenata iz stava 1. ovog člana vrše nadležna tijela Općine.  
Član 98.	
(1)	Provedba i razrada postavki i mjera ovog Plana provoditi će se putem programa za unapređenje stanja u prostoru (u nastavku: Program mjera).  
(2)	Programom mjera i drugim odlukama i obaveznim dokumentima predstavničkog tijela Općine Konjic mora se:  
•	utvrditi nosioca pojedinih obaveza, rokove i troškove planiranih mjera  
•	odrediti mjere za provedbu politike prostornog uređenja (komunalni doprinos, nivo uređenosti građevinskog zemljišta za pojedina uža područja i dr)  
•	prioritetno planirati gradnju građevina od općinskog značenja,  
•	odrediti visinu komunalne naknade na način da se potiče privođenje zemljišta planiranoj namjeni 
•	predvidjeti uvođenje komunalnog doprinosa za finansiranje građenja građevina i uređaja komunalne infrastrukture  
•	predvidjeti osiguranje sredstava za zaštitu i upravljanje zaštićenih područja i cjelina  
•	navesti područja i lokalitete na kojima će se provoditi sistem istraživanja i praćenje pojava i procesa u prostoru  
•	predvidjeti mogućnosti osiguranja sredstava za financiranje projekata za potrebe općine, kao što su izgradnja građevina društvenih djelatnosti za javne funkcije, saobraćajnica i sličnog  
•	predvidjeti mjere za poticanje razvoja određenih privrednih djelatnosti. 
Član 99.	
(1)	Planom se određuje potrebno provođenje sistema istraživanja i praćenja pojava i procesa u prostoru. Praćenjem treba obuhvatiti cjelovit sklop pojava koje utječu na stanje okoliša, a osobito utječu na kvalitet: prirodne baštine, tla, zraka i vode.  
(2)	Zaštitne mjere okoliša su one kojima se osigurava cjelovito osiguranje kvalitetnih prirodnih izvora i energije na najpovoljniji način na okoliš, kao osnovni uslov zdravog i održivog razvoja.  
Član 100.	
Za potrebe, ažuriranja dokumentacije o stanju u prostoru i pripremu izrade prostornih planova potrebno je kontinuirano prikupljati i ažurirati geodetsko katastarske podloge područja Općine Konjic, te ovisno o potrebama pripreme izrade planova, pristupiti izradi separatnih studija o stanju u prostoru. 
Član 101.	
(1)	Unapređenje uređenja naselja kroz odredbe za provođenje temelje se na osiguranju minimalnih standarda komunalnog opremanja zemljišta.  
(2)	Minimalni standard komunalnog opremanja građevinskog zemljišta je: pristupni put, vodosnabdijevanje i elektrosnabdijevanje.  
Član 102.	
(1)	Temeljem odredbi plana Programima mjera za unapređenje stanja u prostoru planirati realizaciju mjera za unapređenje stanja u prostoru.  
(2)	Izvještajima o stanju u prostoru posebno analizirati uticaj odredbi za provedbu Plana na stanje u prostoru, te u slučaju ustanovljenih nerazumljivosti, dvojbenosti odredbi i negativnog učinka na prostor, odmah pristupiti njegovoj izmjeni i dopuni u skladu sa nalazima.  
Član 103.	
Prije izgradnje neizgrađenih dijelova građevinskih područja dokumentima prostornog uređenja osigurati preduslove za opremanje zemljišta komunalnom infrastrukturom:  
•	Osiguranjem vodosnabdijevanje u svim građevinskim područjima Općine 
•	Lociranjem građevina i trasa infrastrukture, pri izradi dokumenata prostornog uređenja u saradnji sa javnim preduzećima koja su nositelji djelatnosti i upravljaju infrastrukturnim sistemima.  
•	Vođenjem infrastrukture postojećim koridorima, te njihovim objedinjavanjem kako bi se zaštitila cjelovitost prirodnih i stvorenih struktura.  
Član 104.	
Planom je određeno da se u oblasti zaštite prirodnih i ambijentalnih vrijednosti:  
•	izradi registar (katastar) izvora zagađivanja za cijelo područje  
•	izradi program sanacije za najaktivnije izvore zagađivanja.   
Član 105.	
Planom je utvrđeno da radi zaštite tla i voda treba:  
•	organizovati kontrolu voda  
•	organizovati i urediti efikasnije prikupljanje i prijevoz otpada 
•	zabraniti nelegalno deponiranje otpadnog materijala na području obuhvata plana 
•	kontrolirati korištenje hemijskih sredstava u poljoprivrednoj proizvodnji.  
•	
XII PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE 
Član 106.	
(1)	Za područja iz člana 4. i 5. ove Odluke za koja je Prostornim planom i ovom Odlukom utvrđena obaveza donošenja detaljnih planova, ako takvi planovi nisu doneseni, dopušta se gradnja objekata za predviđenu namjenu do donošenja takvih planova, i pod urbanističko-tehničkim uslovima koji su definisani za područja za koje se građenje vrši na osnovu odredbi ovog plana.. 
(2)	Izrada urbanističko – tehničkih uslova gradnje na osnovu ovog Plana za prostore za koje nije donesen detaljan planski dokument podrazumijeva i detaljan uvid stručnih službi i mišljenje komisije zadužene za provođenje Plana, sa ciljem da se odobrena gradnja može uklopiti u eventualna buduća planska rješenja. 
Član 107.	
Ova Odluka stupa na snagu osmog dana nakon njenog objavljivanja u „Službenom glasniku općine Konjic“ i ima se objaviti  na oglasnoj ploči u zgradi Općine Konjic.

                       

                                                                                                       PREDSJEDNIK
                                                                                                  OPĆINSKOG VIJEĆA
                                                                                                        Ibro Halilović

Maršala Tita br.62
88400 Konjic	
Telefon: +387 (0)36 712 200
Fax:       +387 (0)36 729 813	
E-mail: ibro.halilovic@konjic.ba
Web: http://www.konjic.ba	
PB: 07140955
ID: 4227204140005